Lucrul cu documente master

Cuprins

Privire de ansamblu	ii

Copyright şi mărci înregistrate	ii

Părerea dumneavoastră	ii

Mulţumiri	ii

Modificări şi actualizări	iii

De ce să folosim un document master?	1

Stiluri şi documentele master	1

Folosind Navigatorul	1

Crearea unui document master	3

Divizarea unui document într-un document master şi subdocumente	3

Combinarea câtorva documente într-un document master	3

Când începeţi de la zero	4

Editarea unui document master	14

Schimbarea aspectului documentului	14

Editarea subdocumentelor	14

Referinţe între subdocumente	14

Rezolvarea problemelor	18

Includrea unei referinţe la un capitol în capul de pagină (header) al primei pagini	18

Includerea paginilor «vedere» într-un document master «portret»	20

Privire de ansamblu

Acest document descrie cum să creaţi şi să utilizaţi documentele master în OpenOffice.org Writer 2.0.

Copyright şi mărci înregistrate

Conţinutul acestui document este protejat de Licenţa de Documentaţie Publică, versiunea 1.0 (numită în continuare Licenţa); aveţi permisiunea de a folosi această documentaţie numai dacă sunteţi de acord cu prevederile licenţei. O copie a licenţei este disponibilă la :
http://www.openoffice.org/licenses/PDL.rtf.

Documentaţia originală a fost scrisă în limba engleză şi este intitulată Lucrul cu documente master. Autorul primei versiuni este Jean Hollis Weber © 2005. Toate drepturile rezervate. (îl puteţi contacta la: jeanweber@openoffice.org). Contactaţi autorul numai pentru a semnala erori în documentaţie. Pentru întrebări despre cum să folosiţi programul, înscrieţi-vă pe lista de mail pentru utilizator şi scrieţi întrebările dumneavoastră acolo. Lista de mail o găsiţi la adresa http://support.openoffice.org/index.html.)

Traducerea în limba română a documentaţiei a fost realizată de Amăriuţei Gheorghe aka ghrt. Toate drepturile cuvenite traducătorului rezervate. Pentru eventualele inadverdenţe cu originalul în limba engleză sau cu programul îmi puteti trimite mail la ghrt@k.ro, sau pe lista de discuţii dev@ro.openoffice.org. Vă rog să specificaţi în subiectul mesajului "Introducere în stiluri" sau "open office", deoarece primesc foarte mult spam.

Toate mărcile înregistrate aparţin utilizatorilor legitimi.

Părerea dumneavoastră

Dacă doriţi să faceţi comentarii sau sugestii despre acest document vă rog să scrieţi la authors@user-faq.openoffice.org. Pentru versiunea în limba română, adresa este dev@ro.openoffice.org.

Mulţumiri

Mare parte din acest capitol este bazat pe materialul publicat prima dată în Taming OpenOffice.org Writer 1.1, de Jean Hollis Weber, © 2003. Mulţumiri lui Ian Laurenson pentru corecturi.

Modificări şi actualizări

Versiune	Data	Descrierea modificării
1.0	24 January 2005	First published edition.
1	Martie 2005	Tradus în limba română

De ce să folosim un document master?

Documentele master sunt de obicei folosite la scrierea unor documente lungi, ca de exemplu o carte, o teză, sau un lung raport. Un document master este în mod special util când imaginile, foile de calcul, sau alte obiecte determină o mărime apreciabilă a fişierului ce stochează lucrarea. Documentele master mai sunt folosite şi când la secţiunile unui document se lucrează de către oameni diferiţi, astfel încât ei nu vor avea nevoie să facă schimburi de fişiere. Un document master alătură documente text separate într-un document mare, unificând formatarea, cuprinsul (ToC - table of contents), bibliografia, şi alte tabele sau liste.

Documentele master sunt aşadar utile - pe de altă parte, sunt şi funcţionale în OOoWriter. Totuşi, utilizarea lor este plină de capcane pentru începători. Astfel că, până depăşiţi statutul de începător - învăţând aceste capcane şi cum să le evitaţi, s-ar putea să credeţi că documentele master sunt instabile sau dificil de folosit.

Puteţi folosi mai multe metode pentru a crea documente master. Fiecare metodă are avantajele şi dezavantajele ei. Metoda va fi aleasă în funcţie de ceea ce vreţi să faceţi. Acest document descrie metodele existente, împreună cu sugestiile de utilizare pentru fiecare.

Stiluri şi documentele master

The following note is based on information in the help files.

Stilurile care sunt folosite în subdocumente, cum sunt stilurile de paragraf, sunt importate automat în documentul master după ce salvaţi documentul master. Când modificaţi stilul din documentul master, stilul din subdocument rămâne neafectat. Aceasta înseamnă că stilul din documentul master este folosit în locul stilului din subdocument.

Notă	Folosiţi acelaşi şablon (document template) pentru documentul master şi subdocumentele care îl compun. Când modificaţi sau creaţi un stil, adăugaţi-l la şablon, şi apoi reîncărcaţi documentul master pentru a-l aplica şi subdocumentelor. În acest fel subdocumentele vor arăta la fel când vor fi încărcate în documentul master, exceptând stilurile de pagină şi cele aplicate direct paragrafelor în scopul restartării (sau modificării) numerotării paginilor.

Folosind Navigatorul

Navigatorul este o unealtă foarte folositoare care vă ajută să vă deplasaţi rapid în diferite părţi ale documentului. De asemenea, puteti vedea conţinutul documentului şi va ajuta să reorganizaţi o parte din acesta. De exemplu, dacă aţi scris separat câte un document pentru fiecare capitol al cărţii, în documentul master acestea pot fi rearanjate, referinţele fiind automat renumerotate, iar cuprinsul actualizat.

În Writer, Navigatorul are două forme distincte. Una este folosită în documentele text obişnuite, iar cealaltă în documente master.

Într-un document text obişnuit, Navigatorul afişează listele imaginilor, tabelelor, intrărilor pentru index, hiperlegăturilor, referinţelor, şi altor obiecte din document, după cum se vede în Imaginea 1. Daţi clic pe semnul + de lângă oricare listă şi va fi afişat continutul acesteia. Puteţi da dublu - clic pe un element din lista şi veţi sări imediat la acel obiect din document. Pentru detalii, citiţi capitolul “Working with Writer” din Ghidul OOo Writer-ului.

Imaginea 1. Navigatorul în cazul unui document text.

Într-un document master, Navigatorul listează subdocumentele şi secţiunile text, după cum se vede în Imaginea 2. Utilizarea Navigatorului într-un document master este discutată mai jos în acest capitol.

Imaginea 2. Navigatorul pentru un document master

Crearea unui document master

Cele trei modalităţi de creare a unui document master depind de stadiul în care se află documentul dumneavoastră:

Aveţi un document (o carte) pe care doriţi să o divizaţi în câteva subdocumente (capitole) care vor fi controlate de un document master.

Aveţi câteva documente (capitole) pe care doriţi să le combinaţi într-o carte care va fi controlată de un document master.

Nu aveţi nici un document dar doriţi să scrieţi o carte destul de lungă împărţită în câteva capitole.

Vom trata pe rând fiecare modalitate.

Divizarea unui document într-un document master şi subdocumente

Când aveţi deja un document pe care doriţi să îl divizaţi în câteva subdocumente care vor fi controlate de un document master, puteţi face această divizare în mod automat.

Când să folosiţi această metodă: Dacă documentul original foloseşte numai stilul de pagină Obişnuit (Default), este numerotat crescător începând cu prima pagină, şi foloseşte stilul "Heading 1" pentru a identifica începutul fiecărui capitol; dacă toate aceste condiţii sunt îndeplinite, această metodă va funcţiona bine.

Avantaje: Această metodă este uşoară şi rapidă, iar referinţele existente între capitole vor fi păstrate. Deşi s-ar putea să mai trebuiască să corectaţi câte ceva, acest lucru nu va fi necesar decât o singură dată.

Dezavantaje: Dacă documentul original era complex, s-ar putea să aveţi destul de mult de muncă deoarece elemente referitoare la formatare vor fi pierdute — de exemplu, stilurile de pagină, întreruperile de pagină, restartarea numerotării.

Cum se face: Deschideţi documentul şi alegeţi Fişier > Trimite > Crează document master (File > Send > Create master document) pentru a diviza documentul. Veţi observa că fiecare subdocument începe cu stilul "Heading 1" şi numele fişierelor sunt de forma "nume_doc_anteriorX.odt" (“maindocnameX.odt”), unde X este 1, 2, 3 şi aşa mai departe. Dacă aveţi un capitol care începe cu stilul "Heading 1" înainte de capitolul nr. 1 (de exemplu pe post de prefaţă), atunci numerele din denumirea fişierelor nu vor mai corespunde cu numerele capitolelor.

Combinarea câtorva documente într-un document master

Această metodă merge cel mai bine atunci când toate documente au fost create pe baza aceluiaşi şablon, dar totuşi va funcţiona şi când aţi folosit şabloane diferite.

Folosiţi unul dintre procedeele descrise în Use one of the techniques described in “Când începeţi de la zero” pentru a crea un document master fără conţinut şi a insera documentele ca subdocumente în documentul master.

Când începeţi de la zero

Situaţia ideală este să folosiţi de la început documentul master, deoarece veţi putea face totul corect de la bun început. Writer oferă trei modalităţi de a crea un document master:

Metoda 1. Uşor şi repede, dar nerecomandat

Metoda 2. Nu prea complicată, dar cu restricţii

Metoda 3. Control complet

În fiecare caz, va trebui să lucraţi disciplinat pentru a fi sigur că documentul master funcţionează corect şi sigur. Fiecare metodă de mai jos descrie paşii necesari. Fiţi atent să îi executaţi în ordinea indicată.

Metoda 1. Uşor şi repede, dar nerecomandat

Writer oferă o metodă uşoară şi rapidă de a crea un document master, dar documentul master nu este asociat cu un şablon, astfel încât modificările stilurilor şi al formatărilor sunt mai dificil de făcut în condiţii de siguranţă. Cum să faceţi aceasta:

Alegeţi Fişier > Nou > Document master (File > New > Master Document).

Folsiţi Navigatorul pentru a insera noi documente sau fişiere existente în documentul master, după cum este descris în “Pasul 5. Inseraţi subdocumentele în documentul master” la pagina 10.

Metoda 2. Nu prea complicată, dar cu restricţii

Această metodă va funcţiona dacă doriţi să numerotaţi paginile crescator de la începutul şi până la sfârşitul documentului final, fără a putea ca la o pagină să puteţi stabili reînceperea numerotării, iar fiecare capitol va începe cu stilul "Heading 1" pe fiecare pagină. Dacă aveţi nevoie de modificări asupra numerotării în cadrul documentului, folosiţi metoda 3.

Cum procedaţi: Urmaţi instrucţiunile din următoarea secţiune (Metoda 3. Control complet), dar nu inseraţi secţiuni (de text) între subdocumente şi nu încercaţi să alteraţi numerotarea paginilor.

Metoda 3. Control complet

Această metodă va oferă control complet asupra documentelor complexe cu diverse (mai multe) stiluri de pagină sau pe parcursul cărora este alterată numerotarea paginilor. Este ceva mai mult de muncă pentru a pune la punct un astfel de document, dar va funcţiona în general foarte bine.

Cum procedaţi: Urmaţi paşii următori, în ordinea indicată.

Pasul 1. Planificaţi proiectul

Pasul 2. Crearea unui şablon cuprinzând stilurile, câmpurile şi alte elemente

Pasul 3. Creaţi documentul master şi subdocumentele pe baza aceluiaşi şablon

Pasul 4. Inseraţi direct în documentul master

Pasul 5. Inseraţi subdocumentele în documentul master

Pasul 6. Adăugarea cuprinsului, bibliografiei şi indexului

Pasul 1. Planificaţi proiectul

Deşi puteţi efectua oricând modificări, cu cât anticipaţi mai mult cu atât veţi fi scutit de probleme mai târziu. Iată câteva lucruri la care să vă gândiţi:

Părţile cărţii (sau raportului ori ce aveţi de făcut) necesare, şi numerotarea care va fi folosită pentru fiecare. Vom folosi ca exemplu o carte cu aceste părţi:

Pagina de titlu (copertă)	1 pagină	fără număr de pagină
Pagina pentru copyright	1 pagină (verso pagina de titlu)	fără număr de pagină
Cuprinsul	lungime necunoscută	începe cu 'i'
Prefaţa (Prolog)	2 pagini	continuă de la Cuprins
Capitolele 1 ... 8	lungime necunoscută	începe de la 1
Anexele A, B	lungime necunoscută	continuă de la Capitolul 8
Indexul	lungime necunoscută	continuă de la Anexa B

Paginile care vor fi în documentul master şi cele care vor fi în subdocumente. Cuprinsul şi indexul trebuie să fie în documentul master. Un aranjament tipic este astfel:

Pagina de titlu (copertă)	În documentul master
Pagina pentru copyright	În documentul master
Cuprinsul	În documentul master
Prefaţa (Prolog)	Subdocument
Capitolele 1 ... 8	Subdocumente
Anexele A, B	Subdocumente
Indexul	În documentul master

Stilurile de pagină, paragraf, caracter, cadru (frame), şi numerotare. (Pentru crearea şi modificarea stilurilor citiţi capitolul respectiv din Ghidul utilizator.) Câteva stiluri pe care le vom folosi în cartea cu care exemplificăm sunt:

Stilurile de pagină

Nume	Caracteristici	Următorul stil de pagină
Pagina de titlu (copertă)	Fără început şi sfârşit de pagină sau numere de pagină; aspect diferit faţă de celelalte pagini	Pagina pentru copyright
Pagina pentru copyright	Fără început şi sfârşit de pagină sau numere de pagină; aspect diferit faţă de celelalte pagini	Prima pagină din prefaţă (prolog)
Prima pagină din prefaţă (prolog)	Fără început de pagină; numărul paginii la sfârşitul paginii, cu cifre romane (i, ii, iii); aspect diferit faţă de paginile următoare	Prima pagină din prefaţă (prolog), stânga
Prima pagină din prefaţă (prolog), stânga	Început şi sfârşit de pagină, unul conţinând numărul paginii (cifre romane)	Prima pagină din prefaţă (prolog), dreapta
Prima pagină din prefaţă (prolog), dreapta	Marginile în oglindă faţă de prima pagină din prefaţă (prolog), stânga; numere de pagină cu cifre romane	Prima pagină din prefaţă (prolog), stânga
Prima pagină	Fără început de pagină; numărul paginii la sfârşitul paginii, cu cifre arabe; aspectul similar cu cel al prima pagină din prefaţă (prolog)	Pagină, stânga
Pagină, stânga	Aspectul similar cu cel al prima pagină din prefaţă (prolog), stânga, dar cu cifre arabe pentru numerele paginilor	Pagină, dreapta
Pagină, dreapta	Aspectul similar cu cel al prima pagină din prefaţă (prolog), dreapta, dar cu cifre arabe pentru numerele paginilor	Pagină, stânga

Stilurile de paragraf

Folosiţi stilul "Heading 1" pentru titlurile de capitol. Dacă este necesar, definiţi un stil pentru titlurile Anexelor. Un stil la îndemână este "Page Break", definit ca mărimea 6 pt, fără spaţii înainte sau după, întrerupere de pagină înainte. Folosiţi orice alt stil de paragraf vi se potriveşte.

Inseraţi Câmpuri (Fields) şi intrări AutoText după cum este necesar. Citiţi şi restul Ghidului pentru a avea o viziune completă.

Pasul 2. Crearea unui şablon cuprinzând stilurile, câmpurile şi alte elemente

Puteţi crea propriul şablon dintr-un document existent sau şablon care conţine toate sau o parte din stilurile de care aveţi nevoie, sau puteţi crea şablonul începând cu un document vid. Pentru mai multe informaţii despre şabloane, citiţi capitolul “Lucrul cu şabloane” din Ghidul Writer.

Dacă folosiţi un şablon sau un document deja existent, înailte de a-l salva ca şablon vă recomand să ştergeţi tot textul din el în afară de câmpuri, începuturi şi sfârşituri de pagină. Stilurile pe care le-aţi definit vor rămâne, chiar dacă nu mai este şi textul.

Pentru a salva şablonul folosiţi Fişier > Şabloane > Salvează (File > Templates > Save). Veţi putea schimba stilurile din şablon pe măsură ce vă dezvoltaţi lucrarea.

Pasul 3. Creaţi documentul master şi subdocumentele pe baza aceluiaşi şablon

Dacă demaraţi un proiect nou, trebuie să vă asiguraţi că veţi crea documentul master şi toate subdocumente pe baza aceluiaşi şablon. Nu contează ordinea în care le creaţi, nici nu trebuie să le creaţi în acelaşi timp, la începerea proiectului. Puteţi adăuga noi subdocumente oricând, pe măsură ce aveţi nevoie de ele — atâta timp cât le creaţi pe baza aceluiaşi şablon.

Crearea documentului master

Vă recomand să urmaţi paşii de mai jos pentru a crea documentul master. Puteţi folosi şi alte metode, dar fiecare metodă (inclusiv aceasta) are şi dezavantajele ei.

Deschideţi un document nou pe baza şablonului pe care l-aţi creat la Pasul 2. Asiguraţi-vă că primei pagini a acestui document nou i s-a aplicat stilul de pagină pe care îl doriţi pentru prima pagină a documentului final. În exemplul nostru, stilul pentru prima pagină este "Pagina de titlu (copertă)" ("Title Page").

Dacă din şablon s-au preluat în acest document text sau vreo întrerupere de pagină, ştergeţi textul. (Câmpurile din capetele şi finalurile de pagină pot să rămână.)

Alegeţi Fişier > Trimite > Crează document master (File > Send > Create master document). Savaţi documentul master în directorul destinat acestui proiect, nu în cel pentru şabloane. Ne vom întoarce la acest document master mai târziu. Acum, îl puteţi lăsa deschis sau închide, după cum preferaţi.

Crearea subdocumentelor

Un subdocument nu este în nici un fel diferit de alte documente text. Se numeşte subdocument numai pentru că la un moment dat va fi legat într-un document master şi va fi deschis din documentul master. Unele setări din documentul master vor lua precedenţă faţă de setările similare din subdocument, dar numai atunci când documentul este vizualizat, manipulat sau tipărit prin documentul master.

Creaţi un subdocument similar cu un document ordinar (cu excepţia şablonului):

Deschideţi un document gol pe baza şablonului folosit special pentru acest proiect.

Ştergeţi textul inutil, şi stabiliţi stilul primei pagini ca fiind stilul pentru prima pagină a unui capitol.

Apăsaţi Fişier > Salvează ca (File > Save As). Denumiţi documentul corespunzător şi salvaţi-l în directorul ales pentru acest proiect.

Dacă deja aţi scris unul sau mai multe capitole şi acestea nu sunt bazate pe şablonul proiectului, va trebui să schimbaţi şablonul documentelor respective. Singura modalitate în care puteţi face aceasta este:

Deschideţi un document gol pe baza şablonului de proiect.

Copiaţi conţinutul documentului deja scris în acest nou document.

Alegeţi Fişier > Salvează ca (File > Save As) şi salvaţi noul document în directorul proiectul cu un nume corespunzător.

Redenumiţi fişierul original astfel încât să ştiţi că l-aţi convertit.

Pasul 4. Inseraţi direct în documentul master

Instrucţiunile de la paşii 4 şi 5 sunt date conform cu numerotarea paginilor de la pasul 1. Dacă proiectul dumneavoastră va avea alte cerinţe de numerotare va trebui să adaptaţi cele ce urmează.

Aceste instrucţiuni vi se pot părea plictisitoare, dar după ce aţi creat documentul master nu va trebui să îl mai modificaţi, şi cu puţină experienţă setarea va începe să mearga repede.

Deschideţi documentul master şi faceţi astfel:

Asiguraţi-vă că sunt afişate sfârşiturile de paragraf (aceasta o stabiliţi în Unelte > Opţiuni > OpenOffice.org Writer > Auxiliarele formatării - Tools > Options > OpenOffice.org Writer > Formatting Aids, sau daţi click pe butonul grafic Caractere neimprimabile - Nonprinting characters ).

Vizualizaţi marginile textului, tabelelor şi secţiunilor (Unelte > Opţiuni > OpenOffice.org > Aspect - Tools > Options > OpenOffice.org > Appearance).

Tastaţi conţinutul paginii de titlu (sau tastaţi nişte caractere şi scrieţi mai târziu textul final). Având cursorul situat în ultimul paragraf gol de pe pagină, alegeţi Inserare > Întrerupere manuală (Insert > Manual Break). Din caseta de dialog Inserare întrerupere (Insert Break) (Imaginea 3), selectaţi Întrerupere pagină (Page break) şi stilul pentru a doua pagină (în exemplul nostru era pagina de copyright), şi lăsaţi debifată căsuţa Schimbă numărul paginii (Change page number). Apăsaţi OK.

Imaginea 3. Inserarea unei întreruperi de pagină între pagina de titlu (copertă) şi cea de copyright.

Tastaţi conţinutul paginii de copyright (sau ceva care să-i ţină temporar locul). Inseraţi altă întrerupere manuală a paginii, stabilind stilul celei de a treia pagini ca fiind "Prima pagină din prefaţă (prolog)" (Front matter first page). Bifaţi căsuţa Schimbă numărul paginii (Change page number) şi tastaţi '1' în cmpul de dedesupt, după cum se vede în Imaginea 4. Acest număr '1' va fi afişat în documentul dumneavoastră ca 'i', deoarece la stilul paginii am stabilit să folosim numere romane.

Imaginea 4. Inserarea unei întreruperi de pagină înaintea primei pagini din prefaţă (prolog).

Să presupunem că a treia pagină este pentru Cuprins. Lăsaţi pe această pagină unul sau două paragrafe goale şi inseraţi o altă întrerupere de pagină, cu următoarea pagină folosind stilul "Prima pagină din prefaţă (prolog)" (Front matter first page). Deoarece dorim ca numerotarea paginilor Prefeţei să continue de la Cuprins, nu vom mai bifa căsuţa Schimbă numărul paginii (Change page number). Observaţi că Navigatorul arată un element, numit Text.

Pasul 5. Inseraţi subdocumentele în documentul master

În sfârşit suntem gata să adăugăm primul subdocument, care în acest exemplu este Prefaţa.

Deschideţi Navigatorul (apăsaţi Edit(are) > Navigator, sau apăsaţi F5, sau daţi clic pe butonul Navigator .

Din Navigator, selectaţi Text, apoi apăsaţi lung pe butonul Inserează (Insert) (este apăsat în Imaginea 5) şi selectaţi Fişier (File).

Imaginea 5. Inserarea unui subdocument într-un document master folosind Navigatorul.

Va apare o casetă obişnuită de dialog pentru deschiderea fişierelor (File Open). Selectaţi fişierul (creat la pasul 3) şi apăsaţi OK. Aşteptaţi ca OOoWriter să încarce documentul.

Veţi vedea că fişierul inserat este afişat de Navigator înaintea elementului Text, în Imaginea 6.

Imaginea 6. Navigatorul după inserţia unui subdocument.

Repetaţi până când toate subdocumentele au fost adăugate în listă. Navigatorul va arăta aproximativ ca în Imaginea 7.

Imaginea 7. Navigatorul afişează fişierele din documentul master.

Salvaţi documentul master din nou. Acum selectaţi pe rând fiecare capitol şi inseraţi o secţiune Text înaintea fiecăruia. Când aţi terminat, Navigatorul va arata ca în Imaginea 8.

Imaginea 8. Navigatorul afişează o serie fişiere şi secţiuni text.

PONT	Puteţi defini ca stilul de paragraf "Heading 1" sa fie primul pe prima pagină a capitolului şi astfel veţi fi scutit de a insera întreruperi manuale de pagină între capitole, dar veţi avea probleme dacă veţi dori să alterati numerotarea paginilor la începutul primului capitol. Aceasta datorită faptului că pentru a restarta numerotarea paginilor, va trebui să inseraţi o întrerupere de pagină manuală; însă stilul "Heading 1" prezent pe prima pagină a primului capitol va genera o întrerupere automată de pagină, şi veţi avea cel puţin o pagină albă, nedorită, înaintea primului capitol. Tehnica descrisă aici previne această problemă.

Verificaţi dacă prima pagină din documentul master are aplicat stilul corect de pagină. Dacă nu, aplicaţi-l (Pagina de titlu (copertă) - Title page în exemplul nostru).

Derulaţi până la începutul primului subdocument. Verificaţi că stilul paginii este cel corect, şi schimbaţi-l dacă nu este (Prima pagină din prefaţă (prolog) - Front matter first page în exemplul nostru).

Veţi observa că primul subdocument (Imaginea 9) are un paragraf gol la începutul paginii; acesta a fost inserat ca parte a întreruperii manuale de pagină. Aplicaţi acestui paragraf stilul PageBreak creat la pasul 2 (vedeţi şi Stilurile de paragraf de la pasul 1).

Imaginea 9. Întrerupere de pagină înaintea subdocumentului, care este într-o zonă protejată.

Veţi mai observa că documentul este într-o zonă protejată. Aceasta înseamnă că nu veţi putea modifica nimic din conţinutul subdocumentului cât timp sunteţi în cadrul documentului master. (Dacă ştergeţi o secţiune, conţinutul devine parte a documentului master însuşi; nu mai sunt într-un subdocument. Pentru mai multe despre secţiuni, căutaţi în ajutorul integrat sau citiţi capitolul Lucrul cu secţiuni din Ghidul Writer.)

Derulaţi în jos până ajungeţi la începutul primului capitol. Veţi găsi că este pe aceeaşi pagină ca şi sfârşitul Prefeţei, şi că există un paragraf gol între cele două secţiuni (prefaţa şi primul capitol), după cum se vede în Imaginea 10.

Daţi clic pe acest paragraf şi inseraţi o întrerupere de pagină, specificând Prima pagină ca stil de pagină şi alegeţi numerotarea paginilor să reînceapă de la 1. Apăsaţi OK.

Imaginea 10. O zonă de text între două secţiuni din documentul master.

Derulaţi până la prima pagină din capitolul 2. Veţi observa ca este pe aceeaşi pagină cu finalul capitolului 1, şi că există un paragraf gol în zona de text dintre cele două capitole.

Daţi clic pe acest paragraf şi inseraţi o întrerupere de pagină, specificând Prima pagină ca stil de pagină, dar nu alteraţi numerotarea paginilor.

Repetaţi pentru toate capitolele, astfel încât fiecare capitol să înceapă pe o pagină nouă.

Savaţi documentul master din nou.

Pasul 6. Adăugarea cuprinsului, bibliografiei şi indexului

Puteţi genera cuprins, bibliografie sau index pentru carte, folosind documentul master. Trebuie să inseraţi aceste elemente într-o secţiune text din documentul master.

Mutaţi cursorul unde veţi dori să inserati Cuprinsul (aceasta va fi totuşi pe pagina rezervata acestuia când am planificat structura cărţii). Creaţi cuprinsul conform descrierii din capitolul intitulat “Crearea şi menţinerea cuprinsului, indecşilor şi bibliografiilor” din Ghidul Writer.

Dacă nu există o secţiune Text la sfârşitul documentului master, inseraţi una înaintea ultimului subdocument, apoi mutaţi-o în jos, după finalul ultimului subdocument. Acum, dacă aţi inclus referinţe bibliografice în subdocumente, mutaţi cursorul în această ultimă secţiune de text (locul obişnuit pentru bibliografie). Acum puteţi să creaţi bibliografia.

Dacă aţi inclus indecşi în subdocumente, mutaţi cursorul unde veţi insera indexul (daca este necesar procedaţi ca pentru bibliografie) şi creaţi indexul.

Editarea unui document master

După crearea unui document master, probabil că veţi dori să-i schimbaţi aspectul sau conţinutul.

Schimbarea aspectului documentului

Puteţi schimba stilurile din şablon pe măsură ce dezvoltaţi proiectul. Nu schimbaţi stilurile în documentul master sau în vreun subdocument—schimbaţi-le în şablon.

Pentru a actualiza documentul master (şi toate subdocumentele) faţă de şablon, pur şi simplu deschideţi documentul master. Veţi primi două mesaje: primul, o întrebare dacă doriţi să fie actualizate toate legăturile; şi a doua, dacă doriţi să aplicaţi schimbările de stiluri. Răspundeţi afirmativ la ambele întrebări.

Editarea subdocumentelor

Nu puteţi edita un subdocument din cadrul documentului master. Pentru aceasta, trebuie să deschideţi subdocumentul, fie prin dublu clic pe el în Navigatorul din documentul master, fie deschizândul din afara documentului master, ca pe un document obişnuit. Apoi îl puteţi edita ca pe un document obişnuit. Există însă o regulă: dacă modificaţi stilurile în subdocument, va trebui să copiaţi acele stiluri în şablon astfel încât să fie folosite în toate subdocumentele şi în documentul master.

Dacă schimbaţi conţinutul oricărui subdocument, va trebui să actualizaţi (manual) cuprinsul, bibliografia şi indexul în cadrul documentului master.

Referinţe între subdocumente

Metodele descrise mai devreme în acest capitol sunt suficiente pentru nevoile majorităţii utilizatorilor de documente master. Totuşi, în unele documente master este imperativ nevoie de actualizarea automată a referinţelor între subdocumente. Această secţiune descrie cum să realizaţi aceasta.

Procesul creării referinţelor între subdocumente este plictisitor dar funcţional. (O alternativă este să folosiţi macroul creat de Ian Laurenson, OutlineCrossRef macro, disponibil la http://oooauthors.org/groups/members/macros/macros4ooo/writer/references/OutlineCrossRef-v3.1.sxw.)

În primul rând stabiliţi ce veţi referi în fiecare subdocument, la fel ca atunci când faceţi referinţe în cadrul aceluiaşi document. Când faceţi aceasta, notaţi pe o listă numele fiecărui câmp pe care îl definiţi, şi asiguraţi-vă că aceste nume sunt unice.

Numele câmpurilor fac diferenţă între majuscule şi minuscule. Puteţi verifica numele câmpului ţinând cursorul mausului deasupra elementului referit. În exemplul nostru (Imaginea 11), câmpul asociat titlului a fost denumit word count.

Imaginea 11. Aflarea numelui câmpului.

Deschideţi documentul master. În Navigator (Imaginea 12), selectaţi un subdocument şi daţi clic pe butonul Edit(are) (sau daţi clic dreapta şi alegeţi Edit(are) din meniul contextual). Subdocumentul este deschis pentru editare.

Imaginea 12. Selectarea unui subdocument în Navigator.

În subdocument, plasaţi cursorul unde doriţi să inseraţi referinţa. Alegeţi Inserează > Referinţă (Insert > Cross Reference).

În caseta de dialog Câmpuri (Fields), pe pagina Referinţe (References), selectaţi Inserare referinţă (Insert Reference) în lista Tip (Type) din partea stângă (Imaginea 13). Lista Selecţie (Selection) din coloana din mijloc arată numai numele câmpurilor pentru referinţele din subdocumentul curent, aşa că uitaţi de această listă şi folosiţi propria dumneavoastră listă, creată anterior la pasul 1.

În câmpul Nume (Name) din coloana din partea dreaptă, tastaţi numele câmpului referinţei pe care aţi creat-o în subdocumentul la care vreţi să vă referiţi. În exemplul nostru, referinţa este în capitolul 3, iar numele ei este word count.

Imaginea 13. Caseta de dialog Câmpuri (Fields), numele câmpului fiind introdus manual.

Apăsaţi Inserare (Insert). Singurul lucru care va apărea în subdocument este o mica zonă gri care indică prezenţa unui câmp. Dacă ţineţi mausul deasupra acestei zone, veţi afla numele câmpului (Imaginea 14).

Imaginea 14. Vizualizarea numelui câmpului.

(Puteţi activa afişarea numelor câmpurilor alegând Unelte > Opţiuni > Document text > Vizualizare (Tools > Options > Text Document > View) şi bifând căsuţa Nume câmpuri (Field Codes). Dacă faceţi (sau aţi făcut) aceasta, cele două câmpuri gri din Imaginea 14 vor arăta ca în Imaginea 15.)

Imaginea 15. Afişarea numelor de câmpuri.

După ce aţi inserat toate referinţele necesare în subdocument, salvaţi-l, închideţi-l şi reveniţi la documentul master.

În cadrul documentului master, deplasaţi-vă la pagina subdocumentui unde aţi inserat câmpul referinţei. Acum ar trebui să vedeţi textul referinţei apărând la locul inserţiei(Imaginea 15), deoarece în cadrul documentului master, subdocumentul poate găsi ţinta acelei referinţe.

Imaginea 16. Conţinutul câmpului arată pagina din fişier.

Această tehnică funcţionează şi atunci când deschideţi un subdocument direct la pasul 2 (adică, din cadrul documentului master) şi inseraţi un câmp pentru referinţă.

Rezolvarea problemelor

Unele combinaţii ale opţiunilor nu funcţionează. Această secţiune descrie unele probleme şi oferă nişte soluţii.

Includrea unei referinţe la un capitol în capul de pagină (header) al primei pagini

Problema

Dacă folosiţi metoda descrisă în “Pasul 5. Inseraţi subdocumentele în documentul master” de pe pagina 10 (inserarea unei întreruperi de pagină în documentul master între subdocumente), şi inseraţi o referinţă la numele şi numărul capitolului în capul de pagină al primei pagini a fiecărui capitol, atunci câmpul referintei de pe prima pagină va furniza numele şi numărul capitolului anterior. Aceasta se petrece deoarece cu metoda descrisă primul paragraf (gol) de pe acele pagini este de fapt ultimul paragraf din capitolul anterior. Exemplul meu nu a inclus o referinţă la numele şi numărul capitolului în capul de pagină al primei pagini, astfel încqt această problema nu a apărut.

Finalul de pagină al primei pagini nu prezintă această problemă; el furnizează corect numele şi numărul capitolului.

Soluţia

Soluţia pentru această problemă este următoarea:

Folosiţi Fisier > Şabloane > Editare (File > Templates > Edit) pentru a deschide şablonul folosit pentru documentul master şi subdocumente.

Modificaţi stilul pentru titlul capitolului (de obicei este "Heading 1") pentru a genera o întrerupere de pagină înainte, folosind stilul de pagină pe care îl doriţi pentru prima pagină a fiecărui capitol. Salvaţi şi închideţi şablonul.

Când redeschideţi documentul master, vă vor fi puse două întrebări: "Actualizez toate legăturile?" (“Update all links?”) şi "Stilurile dumneavoastră nu se potrivesc cu cele din şablon. Doriţi să actualizez fişierele?" (“Your styles don’t match the template. Do you want to update your files?”). Răspundeţi afirmativ la ambele întrebări.

Modificaţi stilul titlului de capitol (Heading 1) din documentul master aşa cum l-aţi modificat şi în şablon la pasul 2. Salvaţi documentul master.

Deschideţi Navigatorul în documentul master, vizualizaţi şi ştergeţi secţiunile Text dintre capitole. Actualizaţi toate legăturile.

Capetele de pagină de pe prima pagină a fiecărui capitol vor afişa acum corect numele şi numărul capitolului.

Soluţia crează o altă problemă - şi cum evitaţi această problemă

Această soluţie crează o altă problemă, dacă doriţi să restartaţi numerotarea paginilor de la "1" pe prima pagină a primului capitol şi aveţi paginile numerotate crescător de la primul la ultimul capitol.

În mod normal veţi dori să restartaţi numerotarea specificând numărul de început când modificaţi stilul "Heading 1" la începutul unei noi pagini. Totuşi, dacă veţi proceda aşa, prima pagină a fiecărui capitol va începe de la "1". (Uneori asta şi doriţi, dar de obicei nu este cazul.)

În acest caz, va trebui să includeţi o compensaţie în câmpul numărului de pagină—adică, să-i spuneţi lui OOoWriter câte pagini să scadă pentru ca prima pagină a primului capitol sa fie pagina "1". Desigur, pentru ca aceasta să meargă, trebuie să ştiţi câte pagini are prefaţa (şi cuprinsul daca este cazul, etc), şi s-ar putea să nu ştiţi până când nu veţi finaliza cartea. Dacă adăugaţi sau ştergeţi pagini (de exemplu, dacă se mai adaugă o pagină de cuprins), va trebui să reajustaţi corespunzător compensarea. Aşa că, această compensare este cel mai bine de stabilit la finalul cărţii.

Cum faceţi acest lucru.

Chiar în documentul master —nu în subdocument—plasaţi cursorul chiar deasupra câmpului ce conţine numărul de pagină, de pe prima pagină a primului capitol. Daţi clic dreapta şi alegeţi Câmpuri (Fields) din meniul contextual.

În caseta de dialog Editare câmpuri (Edit Fields) (Imaginea 17), tastaţi un număr par negativ (–2, –4, etc.) în câmpul Compensare (Offset). Apăsaţi OK pentru a păstra modificarea.

Imaginea 17. Folosirea unei compensări pentru a porni de la un alt număr de pagină.

S-ar putea să trebuiască făcute nişte modificări pe a doua pagină a primului capitol.

Includerea paginilor «vedere» într-un document master «portret»

Problema

Documentele master ignoră întreruperile manuale de pagină în subdocumente dacă întreruperea manuală specifică stilul de pagină care urmează (sună mai degrabă ca o greşeală, nu o facilitate). Paginile cu aspect de vedere (landscape) sunt inserate în documente ce folosesc orientarea portret inserând o întrerupere de pagină manual şi specificând un stil de pagină cu aspect tip vedere (şi apoi schimbând înapoi la portret inserând altă întrerupere manuală şi specificând următorul stil). Această tehnică funcţionează până când documentul devine un subdocument dintr-un document master. Din acel moment paginile cu aspect de vedere devin cu aspect de portret, iar întreruperea de pagină în sine este ignorată.

Soluţia

Îndepărtaţi paginile tip vedere din subdocument şi puneţi-le într-un document separat. Dacă paginile respective sunt în mijlocul unui document portret, veţi avea trei documente separate: (a) paginile portret de dinainte de cele vedere, (b) paginile vedere şi (c) paginile portret de după cele vedere.

Inseraţi documentele (a) şi (c) în mod individual în documentul master.

Apoi faceţi una dintre următoarele:

Inseraţi o secţiune text în documentul master între documentele (a) şi (b). În secţiunea text, inseraţi o întrerupere de pagină manuală (specificând stilul de pagină cu aspect de vedere), şi apoi copiaţi conţinutul documentului (b)—paginile tip vedere—în documentul master. Dacă este necesar, inseraţi încă o întrerupere manuală de pagină (cu un stil de pagina cu aspect portret) înaintea documentului (b).

sau

Inseraţi documentul (b) în documentul master ca un subdocument, folosind metoda descrisă la pagina 10 pentru a include o întrerupere manuală de pagină într-o secţiune text înainte şi după documentul cu aspect tip vedere.

Orice metodă veţi folosi, va trebui să vă gândiţi la capetele de pagină şi la finalurile de pagină din document. Dacă doriţi capete / finaluri de pagină «portret» pe paginile «vedere», folosiţi metodele descrise în Ghidul utilizator, la capitolul despre capetele şi finaluri de pagină.

Cu toate acestea, sunt şi situaţii în care această metodă nu va funcţiona. Citiţi secţiunile referitoare la Rezolvarea problemelor pentru detalii.

Consultaţi secţiunea referitoare la Rezolvarea problemelor pentru un exemplu.

CIORNĂ - bazată pe software nefinalizat	Rezolvarea problemelor

Lucrul cu documente master	20

Titlu:	Lucrul cu documente master
Versiune:	1.0
First edition:	January 2005
First English edition:	January 2005
Prima ediţie românească:	Martie 2005

CIORNĂ - bazată pe software nefinalizat	Privire de ansamblu

DRAFT – based on pre-release software	Privire de ansamblu

Lucrul cu documente master	xx

Lucrul cu documente master

Jean Hollis Weber

2004-12-28T15:36:04