Să începem să lucrăm cu Calc:

Componenta de calcul tabelar din OpenOffice.org

Cuprins

Privire de ansamblu	iii

Copyright şi mărci înregistrate	iii

Părerea dumneavoastră	iii

Mulţumiri	iii

Modificări şi actualizări	iii

Ce este Calc?	1

Registre, pagini şi celule	1

Fereastra principală Calc	2

Titlul şi meniul	2

Panouri cu unelte	3

Panoul Formule	4

Celule individuale	4

Cotoarele paginilor (Sheet tabs)	5

Administrarea fişierelor	5

Crearea unui nou registru	5

Deschiderea registrelor existente	5

Deschiderea pe baza unui şablon (template)	6

Salvarea registrelor	7

Deplasarea în registru	8

Selectarea unei celule individuale	8

Deplasarea de la o celulă la alta	9

Mutarea de la o pagină la alta	10

Selectarea elementelor unei pagini sau ale unui registru	12

Selectarea celulelor	12

Selectarea coloanelor şi a rândurilor	13

Selectarea paginilor	14

Lucrul cu rânduri şi coloane	15

Inserarea coloanelor şi a rândurilor	15

Ştergerea coloanelor şi rândurilor	15

Lucrul cu pagini	17

Inserarea unei pagini noi	17

Ştergerea paginilor	18

Redenumirea paginilor	18

Vizualizare în Calc	19

Folosirea funcţiei de scalare (zoom)	19

Fixarea rândurilor şi coloanelor (Freezing rows and columns)	20

Împărţirea ferestrei (Splitting the window)	21

Introducerea datelor într-o pagină	24

Introducerea numerelor	24

Introducerea textului	24

Introducerea numerelor ca text	24

Introducerea datei şi orei	24

Privire de ansamblu

Acest capitol vă face cunoştinţă cu Calc, componenta de calcul tabelar din suita de programe OpenOffice.org 2.0.

Copyright şi mărci înregistrate

Conţinutul acestui document este protejat de Licenţa de Documentaţie Publică, versiunea 1.0 (numită în continuare Licenţa); aveţi permisiunea de a folosi această documentaţie numai dacă sunteţi de acord cu prevederile licenţei. O copie a licenţei este disponibilă la :
http://www.openoffice.org/licenses/PDL.rtf.

Documentaţia originală a fost scrisă în limba engleză şi este intitulată Să începem să lucrăm cu Calc: Componenta de calcul tabelar din OpenOffice.org. Autorul primei versiuni este <Peter Kupfer> © <2005>. Toate drepturile rezervate. (îl puteţi contacta la <peschtra_ooo@yahoo.com>). Contactaţi autorul numai pentru a semnala erori în documentaţie. Pentru întrebări despre cum să folosiţi programul, înscrieţi-vă pe lista de mail pentru utilizator şi scrieţi întrebările dumneavoastră acolo. Lista de mail o găsiţi la adresa http://support.openoffice.org/index.html.)

Şi-au adus contribuţia şi Rick Barnes, Jean Hollis Weber.

Toate mărcile înregistrate menţionate în acest capitol aparţin utilizatorilor legitimi.

Părerea dumneavoastră

Dacă doriţi să faceţi comentarii sau sugestii despre acest document vă rog să scrieţi la authors@user-faq.openoffice.org. Pentru versiunea în limba română, adresa este dev@ro.openoffice.org.

Mulţumiri

Dave Le Huray şi Jim Taylor au scris versiunea anterioară a acestui document pentru OpenOffice.org 1.1.

Modificări şi actualizări

Versiune	Data	Descrierea modificării
0.1	23. Jan. 2005	Initial update for V2.0
0.2	01/25/05	Accepted edits from RBarnes
0.3	01/30/05	Accepted edits from JHW
0.3	06/03/05	Tradus în limba română

Ce este Calc?

Calc este componenta de calcul tabelar din suita OpenOffice.org (OOo). Puteţi introduce date - de obicei date numerice - într-o foaie de calcul şi apoi să lucraţi cu aceste date pentru a vă face treaba.

Alternativ puteţi introduce date şi apoi să le folosiţi în Calc pentru a face diverse teste sau a vedea rezultatul unor ipoteze, deoarece după introducerea noilor date puteţi observa rezultatul fără a reintroduce restul datelor.

Unul dintre avantajele majore ale unei foi de calcul eletronice este ca datele sunt foarte uşor şi simplu de modificat. Dacă aţi folosit corect funcţiile şi formulele, programul va ţine cont de noile date şi va recalcula foaia de calcul automat.

Registre, pagini şi celule

Calc lucrează cu registre (workbooks). Registrele constau dintr-un număr de pagini individuale (worksheets), fiecare conţinând un bloc de celule ordonate pe rânduri şi coloane.

Aceste celule păstrează elementele individuale —text, numere, formule etc.—pe baza cărora se fac calculele şi se determină ce se va afişa pe ecran.

Fiecare registru poate avea mai multe pagini, iar fiecare pagină poate avea aproximativ 16 milioane de celule. În versiunea 2.0 a OOo, fiecare pagină poate avea maximum 65,536 rânduri (de la 1 la 65536) şi maximum 245 coloane (de la "A" la "IV"). Aceasta înseamnă 16,056,320 celule pentru fiecare pagină.

	Numărul maxim de rânduri a fost crescut de la OOo 1.x la 2.0. În 1.0 erau numai 32,000 rânduri.

Fereastra principală Calc

Când Calc este pornit, fereastra aplicaţiei arată ca în Imaginea 1.

Celula activă Capete de coloană Uneltele de formatare Câmpul pen-tru formule Uneltele obişnuite Capete de rând Indică celu-la activă Titlu Meniu Imaginea 1. Elementele ferestrei Calc

Titlul şi meniul

Titlul, situat cel mai sus, arată numele registrului în lucru. Dacă registrul este nou creat şi nu a fost denumit, numele său este Untitled X, X fiind un număr. Când îl veţi salva pentru prima dată, vi se va cere să îl denumiţi.

	În OOo 2.0 în titlu este afişat numele fişierului în loc de titlul documentului. De asemenea, versiunea OOo nu mai este afişată.

Sub titlu se găseşte meniul. Când alegeţi unul dintre elementele meniului, apare un submeniu, oferind alte opţiuni. Meniul poate fi modificat, acest lucru fiind explicat în capitolul intitulat "Meniuri şi panouri cu unelte" (“Menus and Toolbars”) din ghidul Să începem (Getting Started).

Panouri cu unelte

În mod obişnuit, sub Meniu sunt situate trei panouri cu unelte: panoul Standard, panoul Formatare şi panoul Formule.

	Panourile în OOo 2.0 nu mai pot fi verticale, aşa cum puteau fi în 1.x. Totuşi, panourile pot fi plasate pe verticală pe marginile ecranului, dacă le trageţi chiar dumneavoastră.

Butoanele grafice de pe panouri asigură accesul la o larga gamă de comenzi şi funcţii. Panourile pot fi modificate, acest lucru fiind explicat în capitolul intitulat "Meniuri şi panouri cu unelte" (“Menus and Toolbars”) din ghidul Să începem (Getting Started).

Dacă ţineţi mausul deasupra unui buton grafic se afişează un scurt text de ajutor, numit pontul uneltei (tooltip). Pentru explicaţii mai detaliate, selectaţi Ajutor > Ce este aceasta? (Help > What's This?) şi ţineţi mausul deasupra butonul grafic care vă interesează.

	Ponturile extinse (extended tips) din OOo 2.0 nu mai sunt disponibile din meniul Ajutor (Help). Ponturile (scurte sau extinse) pot fi activate sau dezactivate de la Unelte > Opţiuni >OpenOffice.org > Generalităţi (Tools > Options > OpenOffice.org > General). Opţiunea Ce este aceasta? este o nouă formă de ajutor pentru utilizator în OOo 2.0.

În panoul Formatare, sunt două zone dreptunghiulare în partea stângă. Sunt două meniuri care se numesc Numele fontului (Font Name) şi Mărimea Fontului (Font Size). (vedeţi Imaginea 4). Ce este deja scris în ele (dacă este ceva scris) vă indică setările respective curente.

Imaginea 2. Numele fontului şi mărimea acestuia.

Daţi clic pe micul buton din partea dreaptă a fiecărui dreptunghi (cel care vă sugerează o derulare în jos) pentru a deschide lista fonturilor, respectiv a dimensiunilor acestora. Din meniurile Numele fontului (Font Name) şi Mărimea fontului (Font Size) puteţi schimba fontul şi dimensiunea sa în celulele selectate. La Mărimea fontului (Font Size) puteţi să introduceţi dimensiuni cu zecimale.

Dacă vă place să folosiţi tastatura, în ambele dreptunghiuri puteţi scrie direct numele fontului respectiv mărimea acestuia. Trebuie să apăsaţi Enter pentru ca aceste setări să fie aplicate.

Panoul Formule

În partea stângă a panoului Formule (vedeţi în Imaginea 3) este un câmp dreptunghiular, numit Nume (Name), care conţine o literă şi un număr, de exemplu D7. Acestea indică rândul şi coloana celulei curente (care mai este denumita celulă de referinţă).

Vrăjitorul Funcţie Buton funcţie Nume Buton Sumă Imaginea 3. Panoul Formule

La dreapta câmpului Nume sunt Vrăjitorul Funcţie şi butoanele Sumă şi Funcţie.

Dacă daţi clic pe Vrăjitorul Funcţie (Function Wizard) se va deschide o casetă de dialog unde puteţi căuta prin lista funcţiilor disponibile. Este de obicei foarte folositoare, mai ales că arată şi cum sunt formatate funcţiile.

Butonul Sum(ă) inserează în celula curentă o formulă care calculează suma celulelor de deasupra sau, dacă celula de deasupra nu conţine numele, cele de la stânga.

Butonul Funcţie (Function) inserează un semn de egalitate ('=') în celula selectată şi în câmpul Formulă, celula fiind astfel pregătită să accepte o formulă.

Pe timpul cât introduceţi date noi într-o celulă ce deja conţinea ceva, butoanele Sum(ă) şi Egal (Equals) sunt înlocuite de butoanele Anulează (Cancel) şi Accept .

Conţinutul celulei curente (date, formule sau funcţii) este afişat în câmpul Linia de introducere (Input Line), care face parte din panoul Formule. Puteţi edita conţinutul celulei curente direct în acest câmp, sau puteţi să editaţi în celula curentă. Pentru a edita în Linia de introducere, daţi clic - stânga unde doriţi să poziţionati cursorul în cadrul textului din Linia de introducere, apoi puteţi să scrieţi. Pentru a edita celula curentă este suficient să daţi dublu-clic pe aceasta.

Celule individuale

Cea mai mare parte a ecranului afişează celulele sub forma unei reţele, fiecare celulă fiind situată la intersecţia dintre un rând şi o coloană.

Deasupra coloanelor şi în partea stângă a rândurilor sunt o serie de celule gri conţinând litere şi numere. Acestea sunt capetele de coloană şi de rând. Coloanele încep cu 'A' şi cresc spre dreapta, rândurile încep cu '1' şi cresc în jos.

Aceste capete de coloană şi de rând alcătuiesc coordonatele celulei (referinţele celulei) care apar în câmpul Nume (dacă sunt selectate mai multe celule, câmpul va afişa coordonatele celulei stânga - sus şi dreapta - jos) de pe panoul Formule (vedeţi Imaginea 3). Afişarea acestor capete poate fi comutată (între vizibil şi invizibil) selectând Vizualizare > Capete de Coloană şi rând (View > Column & Row Headers).

Cotoarele paginilor (Sheet tabs)

În partea de jos a fiecărei pagini, sub reţeaua de celule, sunt cotoarele paginilor (vedeţi Imaginea 4). Aceste cotoare oferă accesul la fiecare pagină, iar cotorul paginii active este alb.

Dacă daţi clic pe alt cotor se va afişa pagina corespunzătoare, iar cotorul va deveni alb. Puteti deasemenea să selectaţi mai multe cotoare simultan ţinând apăsată tasta Control în timp ce daţi clic cu mausul pe cotoare.

Imaginea 4. Cotoarele paginilor (Sheet tabs)

Administrarea fişierelor

Crearea unui nou registru

Puteţi crea un nou registru pentru Calc din oricare componentă a suitei OOo. De exemplu, un registru poate fi creat din Writer sau Draw.

Din meniul Fişier (File)

Daţi clic pe meniul Fişier (File) şi apoi selectaţi Nou > Foaie de calcul (New > Spreadsheet).

Din panoul cu unelte

Folosiţi butonul Document Nou (New Document) de pe panoul Standard. (Acest buton crează întotdeauna un document de tipul ultimului document creat de la buton, iar la început este propus document nou de tipul documentului curent. Pictograma afişată corespunde tipului de document ce va fi creat). Dacă ţineţi apăsat butonul mausului deasupra acestui buton se va deschide un meniu de unde puteţi alege tipul documentului care va fi creat, inclusiv Foaie de calcul (Spreadsheet). Acest meniu poate fi accesat si dând un simplu clic pe săgetuţa neagră de lângă pictogramă.

De la tastatură

Dacă tocmai editaţi într-un registru puteţi apăsa Control+N pentru a crea un alt registru.

Deschiderea registrelor existente

Din meniul Fişier (File)

Dati clic pe meniul Fişier (File) şi apoi selectaţi Deschide (Open).

Din panoul cu unelte

Daţi clic pe butonul Deschide (Open) de pe panoul Standard.

De la tastatură

Apăsaţi Control+O.

Oricare dintre aceste opţiuni deschide caseta de dialog Deschide (Open) (Imaginea 5), unde puteţi regăsi registrul (fişierul) pe care doriţi să îl deschideţi.

Imaginea 5. Caseta de dialog Deschidere fişier (Open File).

PONT	Puteţi să redeschideţi un registru deschis recent selectându-l din lista Fişierelor deschise recent (Recently Opened Files). Această listă se găseşte în meniul Fişier (File), chiar sub Deschide (Open). Această listă conţine ultimele 10 fişiere care au fost deschise în oricare dintre componentele OOo.

Deschiderea pe baza unui şablon (template)

Documentele Calc pot fi create şi pe baza unor şabloane, dacă aveţi şabloane disponibile. Procedaţi ca mai sus, dar în loc să alegeţi din meniu Foaie de calcul (Spreadsheet), selectaţi Şabloane şi documente (Templates and Documents). În fereastra Şabloane şi documente, mergeţi la dosarul (folder-ul) corespunzător şi dati dublu - clic pe săblonul dorit. Un nou registru, bazat pe acel şablon, se deschide.

Salvarea registrelor

Registrele pot fi salvate în trei modalităţi.

Din meniul Fişier (File)

Dati clic pe meniul Fişier (File) şi apoi selectaţi Salvează (Save).

Din panoul cu unelte

Daţi clic pe butonul Salvează (Save) de pe panoul Funcţii (Function). Acest buton va fi, după salvarea fişierului, colorat în gri şi nu va mai putea fi apăsat (cât timp nu au loc modificări asupra registrului).

De la tastatură

Apăsaţi Control+S.

Dacă registrul nu mai fusese salvat, atunci oricare dintre acţiunile de mai sus vor conduce la apariţia casetei de dialog Salvează sub numele de (Save As) (Imaginea 6). Aici puteţi specifica numele registrului şi unde să fie acesta salvat.

Imaginea 6. Caseta de dialog Salvează sub numele de (Save As )

Notă	Dacă registrul mai fusese salvat, atunci o nouă salvare conduce la pierderea vechiului conţinut. Dacă vreţi să salvati registrul sub un nou nume sau în altă parte selectaţi Fişier > Salvează sub numele de (File > Save As).

Deplasarea în registru

Selectarea unei celule individuale

Folosind mausul

Plasaţi mausul deasupra celulei şi daţi clic - stânga.

Folosind o referinţă de celulă

Daţi clic pe săgetuţa de lângă câmpul Nume (Imaginea 3). Coordonatele celulei vor fi evidenţiate. Tastaţi noile coordonate şi apăsaţi Enter. Sau daţi clic în câmpul Nume, apoi apasaţi tasta Backspace şi apoi tastaţi noile coordonate.

Folosind Navigatorul

Daţi clic pe butonu Navigator din panoul Standard (sau apăsaţi F5) pentru a afişa Navigatorul. Tastaţi coordonatele celulei în cele două câmpuri de sus, denumite Coloană (Column) şi Rând (Row), şi apăsati Enter. În Imaginea 7 Navigatorul va selecta celula F5.

Imaginea 7. Navigatorul din Calc

Deplasarea de la o celulă la alta

În registru, o celulă (este posibil să fie şi mai multe) are o margine neagră mai evidentă. Această margine indică unde este focusul (vedeţi Imaginea 8).

Imaginea 8. (Stânga) O singură celulă şi (dreapta) un grup de celule selctate

Folosind tastele Tab şi Enter

Apăsarea Enter sau Shift+Enter mută focusul în jos sau în sus, respectiv.

Apăsarea Tab sau Shift+Tab mută focusul la dreapta sau la stânga, respectiv.

Folosind tastele cursor

Apăsarea tastelor cursor mută focusul în direcţia săgeţilor.

Folosind tastele Home, End, Page Up şi Page Down

Home mută focusul la începutul rândului.

End mută focusul la coloana ce conţine date situată cel mai la dreapta.

Page Down vizualizează celulele aflate un ecran mai jos, iar Page Up pe cele aflate cu un ecran mai sus.

Combinaţiile Control şi Alt cu Home, End, Page Down, Page Up, şi tastele cursor mută focusul în şi mai multe feluri. Tabelul 1 descrie toţi acceleratorii de tastatură pentru deplasarea în cadrul unui registru şi unei pagini.

PONT	Dacă ţineţi apăsate Alt+tastă Cursor redimensionaţi celula.

Tabelul 1. Deplasarea de la o celulă la alta folosind tastatura

Combinaţia de taste	Deplasarea
→	La dreapta o celulă
←	La stânga o celulă
↑	În sus cu o celulă
↓	În jos cu o celulă
Control+→	La ultima coloană care conţine date sau la coloana IV
Control+←	La prima coloană conţinând date (pe acel rând) sau la coloana A
Control+↑	La primul rând conţinând date în acea coloană sau la rândul 1
Control+↓	La ultimul rând din acea coloană ce conţine date sau la rândul 65.536
Control+Home	La celula A1
Control+End	La celula din extremitatea dreapta - jos care conţine date
Alt+PgDn	Un ecran la dreapta (dacă este posibil)
Alt+PgUp	Un ecran la stânga (dacă este posibil)
Control+PgDn	O pagină la dreapta (în ordinea cotoarelor)
Control+PgUp	O pagină la stânga (în ordinea cotoarelor)
Tab	O celulă la dreapta
Shift+Tab	O celulă la stânga
Enter	O celulă în jos
Shift+Enter	O celulă în sus

Mutarea de la o pagină la alta

Fiecare pagină dintr-un registru este independentă de celelalte, deşi pot fi create referinţe între pagini. Sunt trei modalităţi de a naviga între diferitele pagini dintr-un registru.

Folosind tastatura

Apăsarea Control+PgDn mută o pagină la dreapta iar apăsarea Control+PgUp mută o pagină la stânga.

Folosind mausul

Selectaţi o pagină dând clic pe cotorul ei (vedeţi Imaginea 4).

Dacă aveţi multe pagini, cotorul unora nu va putea fi afişat din cauza spaţiului limitat. În acest caz, cele patru butoane de la stânga cotoarelor derulează cotoarele prin zona vizibilă. Imaginea 9 exemplifică aceasta.

Cotoarele Mută la prima pagină La stânga o pagină La dreapta o pagină Mută la ultima pagină Imaginea 9. Butoanele cu săgeţi de lângă cotoare.

Observaţi că paginile nu sunt numerotate, ci au diferite denumiri. Puteţi să le denumiţi după bunul plac.

Notă	Butoanele cu săgeţi din Imaginea 9 apar numai dacă nu pot fi afişate toate cotoarele. Altfel vor apărea dezactivate ca în Imaginea 4.

Selectarea elementelor unei pagini sau ale unui registru

Selectarea celulelor

Celulele pot fi selectate într-o varietate de combinaţii şi de cantităţi.

O singură celulă

Daţi clic - stânga în celulă. Rezultatul va arăta ca în partea din stânga din Imaginea 4. Puteţi să verificaţi selecţia privind la câmpul Nume.

Bloc continuu de celule

Un bloc de celule pot fi selectate folosind tastatura sau mausul.

Pentru a selecta un bloc de celule prin tragere cu mausul:

Daţi clic într-o celulă.

Apăsaţi şi ţineţi apăsat butonul stâng al mausului.

Deplasaţi mausul pe ecran.

După ce aţi selectat blocul de celule dorit, eliberaţi butonul mausului.

Pentru a selecta un bloc de celule cu mausul fără tragere:

Daţi clic într-o celulă care va fi colţul viitorului bloc.

Deplasaţi mausul la colţul din diagonală al blocului de celule dorit.

Apăsaţi tasta Shift şi dati clic.

Pentru a selecta un bloc de celule fără a folosi mausul:

Selectaţi celula care va fi colţul viitorului bloc.

Ţinând apăsată tasta Shift, folosiţi tastele cursor pentru a selecta restul blocului.

Rezultatul oricăreia dintre aceste metode este arătat în partea dreaptă în Imaginea 4.

PONT	Puteţi să selectaţi direct blocul de celule folosind câmpul Nume. Daţi clic în câmp după cum a fost descris în “Folosind o referinţă de celulă” la pagina 8. Pentru a selecta un bloc de celule, introduceţi coordonatele celulei din stânga - sus, urmate de două-puncte (:), şi apoi coordonatele celulei din dreapta - jos. De exemplu, pentru a selecta blocul ale cărui colţuri în diagonală sunt celulele A3 şi C6, introduceţi A3:C6.

Bloc discontinuu de celule

Selectaţi o celulă sau un bloc de celule folosind una din metodele de mai sus.

Deplasaţi mausul la începutul următorului bloc continuu sau a celulei individuale.

Ţineţi apăsată tasta Control şi daţi clic sau ţineţi apăsat butonul mausului şi trageţi pentru a selecta un bloc continuu.

Repetaţi de câte ori este necesar .

	În OOo v2.0 când selectaţi blocuri discontinue de celule, prima selecţie nu este obligatoriu să fie un bloc continuu de celule (adică obligatoriu mai multe celule). În OOo 1.x trebuia să selectaţi mai mult de o celulă ca primă parte a unui bloc discontinuu de celule.

Selectarea coloanelor şi a rândurilor

Coloane şi rânduri întregi pot fi selectate foarte repede în OOo.

O singură coloană

Coloanele pot fi selectate dând clic - stânga pe capul de coloană respectiv (vedeţi Imaginea 1). Va fi selectată întreaga coloană.

Un singur rând

Daţi clic pe capul de rând pentru a selecta întreg rândul.

Coloane şi rânduri multiple

Dacă doriţi să selectaţi toate celulele de pe pagină puteţi să daţi clic pe micul pătrat de la intersecţia capetelor de coloană cu capetele de rând.

Pentru a selecta coloane sau rânduri multiple care sunt continue:

Daţi clic pe prima coloană sau primul rând din grup.

Ţineţi apăsată tasta Shift.

Daţi clic pe ultima coloană sau ultimul rând din grup.

Pentru a selecta coloane sau rânduri multiple care nu sunt continue:

Daţi clic pe prima coloană sau primul rând din grup.

Ţineţi apăsată tasta Control.

Daţi clic pe următoarea coloană sau următorul rând din grup, ţinând apăsată tasta Control.

Toată pagina

Dacă doriţi să selectaţi toate celulele de pe pagină puteţi să daţi clic pe micul pătrat de la intersecţia capetelor de coloană cu capetele de rând (langă coloana 'A' şi rândul '1').

Selectaţi tot Imaginea 10. Selectaţi toate celulele.

Puteţi să selectaţi toate celulele de pe pagină apăsând Control+A.

Selectarea paginilor

Puteţi selecta una sau mai multe pagini. Este mai avantajos să selectaţi mai multe pagini dacă doriţi să faceţi aceeaşi modificare pe toate paginile dintr-o dată.

O singură pagină

Daţi clic pe cotorul paginii pe care doriţi să o selectaţi. Cotorul paginii curente va deveni alb. (vedeţi Imaginea 4).

Mai multe pagini succesive

Pentru a selecta pagini succesive:

Daţi clic pe cotorul primei pagini.

Deplasaţi mausul deasupra cotorului ultimei pagini.

Ţineţi apăsată tasta Shift şi daţi clic pe cotorul ultimei pagini din serie.

Toate cotoarele dintre cele 2 pagini (de început şi de sfârşit) vor deveni albe. Orice modificare pe care o efectuaţi va afecta toate aceste pagini.

Mai multe pagini disparate

Pentru a selecta pagini disparate:

Daţi clic pe cotorul primei pagini.

Deplasaţi mausul deasupra cotorului următoarei pagini.

Ţineţi apăsată tasta Control şi daţi clic pe cotorul următoarei pagini.

Repetaţi de câte ori este necesar.

Cotoarele selectate vor deveni albe. Orice modificare pe care o efectuaţi va afecta toate aceste pagini.

Toate paginile

Daţi clic - dreapta deasupra oricărui cotor şi alegeţi Selectează toate paginile (Select All Sheets) din meniul care apare.

Lucrul cu rânduri şi coloane

Inserarea coloanelor şi a rândurilor

Colanele şi rândurile pot fi inserate în câteva modalităţi şi cantităţi.

O singură coloană / Un singur rând

O singură coloană sau un singur rând pot fi inserate folosind meniul Inserare (Insert):

Selectaţi coloana sau rândul unde doriţi ca noua coloană sau noul rând să fie inserate.

Selectaţi, după caz, Inserare > Coloană (Insert > Column) ori Inserare > Rând (Insert > Row).

Notă	Când inseraţi o singură coloană, este inserată la stânga coloanei curente. Când inseraţi un rând, este inserat deasupra rândului curent.

O singură coloană sau un singur rând pot fi inserate şi folosind mausul:

Selectaţi coloana sau rândul unde doriţi ca noua coloană sau noul rând să fie inserate.

Daţi clic - dreapta pe capul coloanei respectiv rândului.

Selectaţi Inserare rând (Insert Row) sau Inserare coloană (Insert Column).

	În OOo 2.0 când deschideţi un meniu contextual folosind butonul din dreapta al mausului, se deschide la poziţia curentă a mausului. În versiunile anterioare ale OOo meniul contextual era al obiectului selectat, dar acum aparţine de obiectul deasupra căruia se află mausul.

Coloane sau rânduri multiple

Coloanele sau rândurile multiple poat fi inserate dintr-o dată, nefiind nevoie să le inseraţi unul câte unul.

Selectaţi atâtea rânduri sau coloane doriţi să inseraţi, dând clic cu mausul deasupra rândului sau coloanei unde doriţi să inseraţi şi ţinând apăsat butonul stânga al mausului.

Procedaţi ca atunci când inseraţi un singur rând sau o singură coloană.

Ştergerea coloanelor şi rândurilor

Coloanele şi rândurile pot fi şterse individual sau în grupuri.

O singură coloană / Un singur rând

O singură coloană sau un singur rând pot fi şterse folosind mausul:

Selectati coloana sau rândul de şters.

Daţi clic - dreapta pe capul de rând sau coloană.

Selectaţi Şterge coloana (Delete Column) sau Şterge rândul (Delete Row) din meniul contextual.

Coloane sau rânduri multiple

Coloanele sau rândurile multiple pot fi şterse dintr-o dată, nefiind necesar să fie şterse unul câte unul.

Daţi clic - stânga cu mausul deasupra primului rând, respectiv deasupra primei coloane şi deplasaţi mausul deasupra rândurilor sau coloanelor pe care doriţi să le ştergeţi. Acestea vor fi selectate.

Procedaţi ca atunci când ştergeţi un singur rând sau o singură coloană.

Lucrul cu pagini

Ca şi orice alt element din Calc, paginile pot fi inserate, şterse şi redenumite.

Inserarea unei pagini noi

Sunt mai multe modalităţi de a insera o nouă pagină. Primul pas în toate cazurile este să selectaţi pagina lângă care va fi inserată noua pagină. Apoi următoarele variante pot fi folosite:

Daţi clic pe meniul Inserează (Insert), şi selectaţi Pagină (Sheet), sau

Daţi clic - dreapta pe cotor şi selectaţi Inserează pagină (Insert Sheet), sau

Daţi clic într-un spaţiu gol de după ultimul cotor (vedeţi Imaginea 11).

Daţi clic aici pentru a crea o nouă pagină Imaginea 11. Crearea unei noi pagini.

Fiecare metodă va deschide caseta de dialog Inserare pagină (Insert Sheet) (Imaginea 12). De aici puteţi selecta dacă inserţia se va face înainte sau după pagina curentă şi câte pagini vreţi să inseraţi.

Imaginea 12. Caseta de dialog Inserare pagină (Insert Sheet)

Ştergerea paginilor

Paginile pot fi sterse individual sau în grup.

O singura pagină

Daţi clic - dreapta pe cotorul paginii pe care doriţi să o stergeţi şi selectaţi Ştergere (Delete) din meniul contextual.

Mai multe pagini

Pentru a şterge mai multe pagini, selectaţile cum am descris mai sus, daţi clic - dreapta pe unul dintre cotoare şi selectaţi Ştergere (Delete) din meniul contextual.

Redenumirea paginilor

Numele de început pentru fiecare pagină este de forma “SheetX”, unde X este un număr. Dacă aceasta este acceptabil pentru un registru cu puţine pagini, devine incomod când numărul de pagini este mai mare.

Pentru a da unei pagini un nume semnifocativ, puteţi face următoarele:

Introduceţi numele în câmpul de nume atunci când creaţi pagina, sau

Daţi clic - dreapta pe un cotor şi selectaţi Redenumire pagină (Rename Sheet) din meniul contextual şi înlocuiţi numele existent cu unul mai potrivit.

Notă	Numele paginilor trebuie să înceapă fie cu o literă fie cu un număr; alte caractere inclusiv spaţiile) nu sunt permise, deşi spaţiile pot fi folosite începând cu al doilea caracter. Încercarea de a atribui un nume invalid va genera un mesaj de eroare.

Vizualizare în Calc

Folosirea funcţiei de scalare (zoom)

Funcţia de scalare (mărire sau micşorare) vă permite să vedeţi mai multe sau mai puţine celule în fereastra Calc.

Funcţia poate fi folosită prin mai multe metode:

Mergând la meniul Vizualizare > Scalare (View > Zoom), sau

Daţi dublu - clic pe cifra procentului din panoul de statut din marginea de jos a ferestrei.

Imaginea 13. Caseta de dialog pentru scalare.

Ambele metode vor deschide caseta de dialog pentru scalare (Zoom) (Imaginea 13). Acest dialog are următoarele opţiuni listate în partea din stânga.

Întreaga pagină (Entire Page) – această opţiune scalează imaginea astfel încât o întreagă pagină va fi vizibilă în fereastra Calc. Pagina (mărimea ei) este definită de modelul de pagină care a fost aplicat paginii. Acesta poate fi modificat de la Formatare > Pagină > categoria Pagină (Format > Page > Page tab) sau de la Formatare > Stiluri şi formatare > Pagină (Format > Styles and Formatting > Page Styles). În general, OOo va arăta cel puţin o pagină în cadrul ferestrei.

Lăţimea paginii (Page Width) – această opţiune scalează imaginea astfel încât întreaga lăţime a paginii va fi încadrată în lăţimea ferestrei Calc. Pagina este definită şi modificabilă ca mai sus. Dacă prima opţiune poate face ca celulele să apară destul de mici, această opţiune va păstra o dimensiune mai mare, dar nu va mai fi vizibilă toată pagina pe înălţime.

Optimal – această opţiune scalează imaginea astfel încât să fie vizibil doar blocul de celule selectate. Dacă nu există celule selectate, această opţiune va fi colorată în gri şi nu va fi disponibilă, aşa că va trebui întâi să selectaţi nişte celule.

Procentaje (Percentages) – această opţiune scalează la un anumit procentaj selectat de dumneavoastră dintr-o listă, 100% însemnând dimensiunea obişnuită.

Variabil (Variable) – această opţiune scalează la un procentaj specificat de dumneavoastră după bunul plac. Puteţi folosi săgeţile sus şi jos din dreapta câmpului sau să daţi clic de trei ori deasupra câmpului şi apoi să introduceţi valoarea dorită.

Fixarea rândurilor şi coloanelor (Freezing rows and columns)

Fixarea vizează un număr de rânduri şi/sau de coloane, obligatoriu cele de la începutul paginii. Apoi, când deplasaţi cursorul, rândurile şi coloanele fixate îşi vor păstra locul pe ecran, rămânând astfel vizibile.

Imaginea 14 arată câteva rânduri şi coloane fixate. Linia orizontală mai groasă dintre rândurile 3 şi 14 şi cea verticală dintre coloanele C şi H delimitează zonele. Rândurile de la 4 la 13 şi coloanele de la D la G au fost îndepărtate de pe ecran prin derularea paginii. Deoarece primele trei rânduri şi primele trei coloane au fost fixate, ele sunt păstrate în fereastră.

Imaginea 14. Rânduri şi coloane fixate (câte trei)

Puteţi stabili punctul de fixare atât pe rânduri cât şi pe coloane, după cum se vede în Imaginea 14, unde punctul de fixare este C3 (trei rânduri şi trei coloane).

Fixarea unui singur rând sau a unei singure coloane

Daţi clic pe capul rândului sub care doriţi fixarea sau pe cel al coloanei la dreapta căreia doriţi fixarea.

Selectaţi Fereastră > Fixare (Window > Freeze).

O linie întunecata va marca locul fixării.

Fixarea unui rând şi a unei coloane

Daţi clic în celula situată imediat sub rândul pe care îl doriţi fixat şi imediat la dreapta coloanei pe care o doriţi fixată.

Selectaţi Fereastră > Fixare (Window > Freeze).

Veţi observa pe ecran apariţia a două linii, una orizontală deasupra acestei celule şi alta verticală la stânga ei. După aceasta, dacă veţi derula ecranul, celulele aflate deasupra şi respectiv la stânga liniilor vor rămâne pe loc, fiind vizibile.

Încetarea fixării

Pentru a înceta fixarea rândurilor sau coloanelor, selectaţi Fereastră > Fixare (Window > Freeze). Liniile de delimitare a zonei fixate ar trebui să dispară.

Împărţirea ferestrei (Splitting the window)

Altă modalitate de a schimba vizualizarea celulelor este de a împărţi fereastra – operaţiune denumită şi împărţirea ecranului. Ecranul poate fi împărţit orizontal, vertical sau în ambele moduri. Aceasta vă permite să aveţi maxim patru zone din pagină vizibile permanent.

De ce să faceţi aceasta? Îmaginaţi-vă că aveţi o pagină foarte mare şi una dintre celule conţine un număr folosit de trei formule, situate bineînţeles în alte celule. Folosind împărţirea ecranului, puteţi poziţiona celula cu numărul într-una din zonele vizibile şi fiecare dintre cele trei formule în câte o altă zonă vizibilă. Apoi puteţi să schimbaţi numărul din prima celulă şi să vedeţi cum sunt afectate celelalte celule.

Imaginea 15. Exemplu de împărţire a ecranului.

Împărţirea ecranului pe orizontală

Pentru a împărţi ecranul pe orizontală:

Deplasaţi mausul în bara de derulare verticală, pe partea dreaptă a ecranului, şi plasaţi-l peste micul buton de sus cu un triunghi negru.

Linia de împărţire a ecranului Imaginea 16. Linia de împărţire a ecranului deasupra barei verticale de derulare.

Imediat deasupra acestui buton observaţi o linie subtire neagră (Imaginea 16). Mutaţi mausul deasupra acestei linii şi se va transforma într-o linie cu două săgeţi (Imaginea 17).

Imaginea 17. Cursorul deasupra liniei de împărţire.

Ţineţi apăsat butonul mausului şi va apărea o linie gri, de-a latul întregii pagini. Trageti mausul în jos şi această linie va coborâ şi ea.

Eliberaţi butonul mausului şi ecranul va fi împărţit în două zone, fiecare cu propria ei bară de derulare pe verticală.

Observaţi în Imaginea 15, valorile ‘Beta’ şi ‘A0’ sunt situate în partea de sus a ferestrei şi celelalte formule în partea de jos. Puteţi derula cele două zone independent. Astfel puteţi ajunge la valorile Beta şi A0 şi să urmăriţi efectele schimbării lor asupra formulelor din partea de jos a ecranului.

Puteţi de asemenea să împărţiţi ecranul pe verticală procedând după cum vom explica mai jos – cu aceleaşi rezultate, să fiţi capabil să derulaţi amble zone ale ecranului independent. Dacă realizaţi şi împărţirea verticală şi cea orizontală, veţi avea patru zone independente.

Împărţirea ecranului pe verticală

Pentru a împărţi ecranul pe verticală:

Deplasaţi mausul la bara de derulare orizontală din partea de jos a ecranului şi plasaţi-l deasupra micului buton din stânga cu triunghiul negru.

Linia de împărţire a ecranului Imaginea 18: Linia de împărţire a ecranului pe verticală

Imediat la dreapta acestui buton veţi observa o linie subţire neagră (Imaginea 18). Deplasaţi mausul deasupra acestei linii şi se va transforma într-o linie cu două săgeţi.

Ţineti apăsat butonul stâng al mausului şi o linie gri va apărea, de-a lungul paginii. Trageţi mausul spre stânga şi această linie se va deplasa şi ea.

Eliberaţi butonul mausului şi ecranul se va împărţi în două zone, fiecare cu propria bară de derulare orizontală.

Notă	Împărţirea ecranului simultan pe orizontală şi pe verticală va genera patru zone, fiecare cu propriile bare de derulare pe orizontală şi pe verticală.

Înlăturarea împărţirii ecranului

Daţi dublu - clic pe fiecare linie de împărţire, sau

Trageţi cu mausul liniile de împărţire înapoi la locurile lor de lângă barele de derulare, sau

Selectaţi Fereastră > Împărţire (Window > Split). Aceasta va îndepărta toate liniile de împărţire existente.

PONT	Puteţi de asemenea să împărţiţi ecranul la fel ca la fixarea rândurilor şi coloanelor de la pagina 20.Urmaţi acei paşi, dar în loc ca să alegeţi, din meniul Fereastră (Window) opţiunea Fixare (Freeze), alegeţi Împărţire (Split).

Introducerea datelor într-o pagină

Introducerea numerelor

Selectaţi celula şi tastaţi cifrele folosind fie tastele corespunzătoare de pe tastură fie cele de pe anexa numerică a tastaturii.

Pentru a introduce un număr negativ, fie tastaţi un semn de minus (–) în faţa sa fie îl închideţi în paranteze ( ).

În mod obisnuit numerele sunt aliniate la dreapta iar numerele negative au un minus în faţă.

Introducerea textului

Selectaţi celula şi tastaţi textul. Textul este aliniat în mod obişnuit la dreapta.

Introducerea numerelor ca text

Dacă numărul este introdus cu un 0 în faţă (01481), Calc va îndepărta zeroul. Pentru a păstra acel zero (de exemplu în cazul codurilor din numerele pentru telefon), precedaţi numărul cu un apostrof, astfel: '01481. Totuşi, data este privită acum de Calc ca fiind un text. Operaţiile aritmetice nu vor putea fi aplicate, fiind fie ignorată fie producând o eroare.

PONT	Numerele pot avea zerouri ca primă cifră şi să fie tratate ca text dacă celulele sunt formatate corespunzător. Dati clic - dreapta pe o celulă şi alegeţi Formatare celule > Numere (Format Cells > Numbers). Alegeţi opţiunea referitoare la zerouri.

Introducerea datei şi orei

Selectaţi celula şi tastaţi data sau ora. Puteţi separa elementele cu o bară (/) sau cu o cratimă (–) sau să tastaţi ceva gen 10 Oct 03. Calc recunoaşte o largă varietate de formate de dată. Elementele orei le separaţi cu două-puncte, ca de exemplu 10:43:45.

CIORNĂ - bazată pe software nefinalizat	Vizualizare în Calc

Să începem să lucrăm cu Calc	3

Titlu:	Să începem să lucrăm cu Calc: Componenta de calcul tabelar din OpenOffice.org
Versiun:	0.3
Prima ediţie:	January 2005
Prima ediţie în engleză:	January 2005
Prima ediţie în română:	Martie 2005

CIORNĂ - bazată pe software nefinalizat	Privire de ansamblu

CIORNĂ - bazată pe software nefinalizat

Să începem să lucrăm cu Calc	iii

Să începem să lucrăm cu Calc

Peter Kupfer

2005-01-17T10:39:16